Kõvaketta defragmentimine on tegevus, mille olulisusest räägiti varem tihti, kuid SSD-kõvaketaste pealetulekuga on sellel rindel vaikseks jäänud. Vaatame üle, kuidas ja miks kõvaketast defragmentida ja toome välja ühe olulise põhjuse, miks defragmentimine on enamikule uutele arvutitele sootuks kahjulik.
Meenutuseks, miks oli/on defragmentimine (lühemalt defrag) vajalik. HDD-kõvaketta magnetpinnale moodustatakse kontsentrilised ringid, kuhu andmeid kirjutama hakatakse. Aga nagu me teame, pole ringil algust ega lõppu. Ning nagu staadioni jooksurajale tõmmatakse ühte kohta stardi- ja finišijoon, nii tehakse ka HDD puhul.
Seda kutsutakse alglaadimissektoriks (boot sector), mis algab failipaigutustabeliga (File Allocation Table), millest Windowsi-maailmas on levinuimad vanad FAT32 (32-bitine) ja NTFS (64-bitine) formaadid.
See lugu on Geeniuse ja PRO tellijatele.
Logi sisse või vormista tellimus
- Ligipääs seitsme Geeniuse portaali kõikidele artiklitele.
- Ajakirjade Autoleht, Autoleht Ekstra ja Digi artiklite lugemisõigus veebis.
Tellija andmed
Soovid maksta arvega, teha hulgitellimuse või otsid teistsugust tellimust? Kõik tellimisvõimalused leiad siit.
![](https://digi.geenius.ee/app/uploads/2024/07/962dc67e7c55dde3a5f5b323e7035aa0.jpg)
See lugu ilmus ajakirjas Digi nr 232, august 2024
Kõik selle ajakirja lood